Хто боїться азбесту?
У червні цього року Міністерство юстиції України зареєструвало наказ МОЗ «Про затвердження Державних санітарних норм і правил «Про безпеку і захист працівників від шкідливого впливу азбесту та матеріалів і виробів, що містять азбест». Мета прийняття наказу – захист здоров'я працюючих та населення через зниження рівня захворюваності та смертності від хвороб, викликаних впливом азбестовмісного пилу. Після набуття наказом чинності під заргрозою закриття опиняться 7 підприємств, близько 4000 тисяч осіб можуть залишитися без роботи.  Однак, чи доцільне таке суворе рішення?
Азбест - це комерційна назва групи мінералів з класу силікатів, що складаються з найтонших гнучких волокон. Головні технічні властивості продуктів, що містять азбест - висока мицність на розрив, еластичність, вогнетривкість. Існує дві групи матеріалу: амфібол і хризотил. Вони відрізняються структурою волокна, хімічним складом і мають різний вплив на організм людини. Амфіболовий азбест складається з голкоподібних волокон , що утворюють частинки, вдихання яких є канцерогенним фактором. Тому цей вид азбесту заборонено використовувати у країнах Євросоюзу, де він раніше був дуже поширений. Елементарні кристали хризотилу - найтонші трубочки-фібрили діаметром в соті частки мікрон, які потрапляючи в середену організму людини не несуть значної шкоди здоровю. "Напівперіод очищення легенів від волокон хрізотилу складає приблизно 14 днів, від амфіболу - 466 днів", - наводить дані епідеміологічних досліджень виконавчій директор Асоціації "Українське хризотилове об*єднання" Пожарко Петро Андрійович. Українські підприємства у своєму виробництві ніколи не використовували амфіболовий азбест, зхавжди дотримувалися Конвенції Міжнародної організації праці "Безпечне використання азбесту" та норм СЕС. Контрольване використання хризотолу схвалено Всесвітньою організацією охорони здоровя і Міжнародною організацією праці. "На "Заводі "Дніпровська хвиля" (м. Запоріжжя) за 55 років діяльності не було зафіксовано жодного випадку професійного захворювання. Але МОЗ України своїм наказом забороняє використання обох видів азбесту, не дивлячись на різницю їх властивостей та економічні наслідки для всієї країни.
Хризотилцементна галузь розвивається в Україні понад 100 років. Підприємства випускають  широкий спектр безпечних і необхідних товарів: шифер, азбестоцементні труби, метеріали ущільнювачі,  фрикційні вироби. Для потреб української промисловості використовується хрізотил-азбест із Казахстану. Продукція цієї галузі затребувана серед населення через оптимальне співвідношення "ціна-якість". "В нашій країні до 70 % жилого фонду має шиферне покриття. Незамінною хризотилцементна продуція є під час відновлювальних робіт на Донбасі" - розповідає директор підприємства "Завод "Дніпровська хвиля" Торосян Юрій Рафікович.  Інститут економіки та прогнозування НАН України у своєму досліждені зазначає, що заборона використання хризотилу та хризотилцементних виробів негативно вплине не лише на населення та сільськогосподарські підприємства, а й беспосередньо на підприємства-постачальники, підприємства-виробники, їхній виробничиї персонал та на оптові й роздрібні мережі. Загальні збитки усіх учасників ринку можуть сягнути 854,9 млрд грн!
Асоціація "Українське хризотилове об'єднання" наполягає на додатковому вивченні та аналізі ситуації, оскільки необачне політичне рішення може мати тяжкі наслідки для економіки Украни. Державна регуляторна служба наразі аналізує і перевіряє обоснованість вимог МОЗ. Статус наказу на сайті Верховної Ради України - "не набров чинності".